Hvorfor koster det mere at lynlade?
Er det røveri ved højlys dag, eller er der faktisk en grund til, at strømmen fra en lynlader koster mere end strøm fra stikkontakten?
Vi har optrevlet, hvordan prisen på lynopladning er skruet sammen, så du kan se, hvorfor den er dyrere.
![Fiat Lynlader Hans Knudsens Plads](https://eu-images.contentstack.com/v3/assets/bltcc07f264d670ac55/blteda3f9329dd19425/66d051e18a8bed171e7b4a44/Byggefase_lynladere-4_(2).jpg?format=webp&quality=100)
Strømmen er den samme
Vidste du, at du har den samme strøm hjemme i dine stikkontakter som de kongelige? Det er også den samme strøm, som vi har i ladestikkene på vores lynladestationer.
For strøm er strøm, og vi køber den det samme sted som alle andre. Så det er altså ikke prisen på strømmen, der er den store spiller i prisen på opladningen.
En million kroner bagud
Dit SU-lån blegner formentlig sammenlignet med den gæld, en lynlader har.
I gennemsnit vil en lynlader nemlig komme til verden med en etableringsomkostning på 1 mio. kr. En "gæld", som laderen altså først skal arbejde af, før den begynder at tjene en eneste krone.
Men hvorfor er det SÅ dyrt at sætte en lynlader op?
Omkostningerne består af...
Køb eller leje af grund
Til at starte med, skal vi have et sted at sætte ladestanderne op. Og det er ikke gratis, kan vi afsløre.
På de større stationer køber vi helst grunden. Kan det ikke lade sig gøre tegner vi en langvarig lejekontrakt i stedet.
Men vi står også mange andre steder, fx ved supermarkeder og storcentre. Her lejer vi som oftest de p-pladser, som vi optager.
Der er altså enten en stor engangsomkostning eller løbende lejeomkostninger, som vi skal tage højde for i opladningsprisen.
![Volvo på Clever lynladestation](https://eu-images.contentstack.com/v3/assets/bltcc07f264d670ac55/bltfe0330eeca850ba2/66d6c2460ec073760d0b7a73/Volvo_hero_(1).jpg?format=webp&quality=100)
Køb af udstyr
Det vigtigste indkøb er selvfølgelig lynladestandere. Vi køber dem i store partier, så vi kan få dem til en god pris. Men det er stadig mange penge, vi skal af med. Faktisk koster én lynladestander cirka det samme som en gennemsnitlig elbil.
Når ladestanderne kommer til Danmark, opbevarer vi dem på lager, indtil de skal ud og installeres. Sådan et lager koster også penge.
Vi skal også anskaffe os nogle transformere. Transformeren gør os i stand til at få meget strøm til lynladestationen uden at belaste det lokale elnet særlig meget. Vi køber og installerer selv transformerne for at kunne garantere høj driftsikkerhed.
Og så er der kabler. Så mange kabler! Forestil dig slangereden fra Indiana Jones i Jagten på den forsvundne skat - så har du en idé om, hvor mange kabler, der gemmer sig i jorden på en lynladestation.
![Odense lynladestation byggefase](https://eu-images.contentstack.com/v3/assets/bltcc07f264d670ac55/blt27fe4d0bb43cbdbb/66d04f42f949672bad783ac8/Byggefase_lynladere-3_(1).jpg?format=webp&quality=100)
Køb af ekstra ampere
Der går enorme mængder strøm til en lynladestation. En enkelt lynladestander bruger over 400 ampere, hvilket er strøm svarende til 16 parcelhuse.
Sådan nogle mængder strøm kan vi ikke bare gå hen og hive ud af elnettet. Vi skal købe hver eneste ampere hos forsyningsselskabet, som skal sørge for den rette forbindelse. Det koster i omegnen af 1.200-1.500 kroner per ampere. Uden moms.
Har vi flere ladestandere, kan de heldigvis deles lidt om strømmen. Så regningen for tilførsel af strøm lander typisk på 200-400.000 kroner pr. lynladestander.
![Byggefase Aabenraa lynladestation](https://eu-images.contentstack.com/v3/assets/bltcc07f264d670ac55/blt782a01a635679c09/66d04eeafb8c2ca24df7200e/Byggefase_lynladere-1_(1).jpg?format=webp&quality=100)
Grave- og elektrikerarbejde
Når vi har ladestander, transformer og kabler klar, skal det hele installeres. Det er ikke noget, vi klarer med en skovl og en stjerneskruetrækker. Der skal store maskiner til. Og nogle dygtige elinstallatører. De skal selvfølgelig have penge for besværet.
![Installation af lynladere HKP](https://eu-images.contentstack.com/v3/assets/bltcc07f264d670ac55/blt967fe0df94705c4a/66d04f1402ef1707121ea0f0/Byggefase_lynladere-2_(1).jpg?format=webp&quality=100)
Løn
Til sidst er der løn til vores kolleger, som får det hele til at ske. For der er et enormt arbejde i kulissen, som mange glemmer.
Vores travle byggeteams...
- finder byggegrunde
- søger tilladelser
- ordner budgetter
- koordinerer med arkitekter, ingeniører og biologer
- hyrer entreprenører
- holder byggemøder
- løser kriser
... og finder løsninger på de tusind udfordringer, der altid dukker op undervejs. Uden dem, ingen ladestandere.
To skoler: variabel pris eller fast pris
Nogle ladeoperatører ændrer prisen på opladningen i løbet af dagen. Andre - som fx Clever - lader prisen være fast døgnet rundt. Der er fordele og ulemper ved begge tilgange.
For hvis prisen er høj, når man virkelig har brug for strøm, kan det være nogle sure kilowatttimer at skulle betale for. Omvendt er der ikke noget incitament for at lade sin bil, når strømmen er billigere eller travlheden mindre.
Har du opladning på abonnement fra Clever, skal du slet ikke bekymre dig, for du kan lade din bil, når du har brug for det, hvor du har brug for det.
Normalladere = billigere opladning
Når du lader på en normallader, altså en af de langsommere ladestandere, er prisen oftest lavere.
Det er nemlig meget billigere at sætte sådan en fætter op. De er først og fremmest meget simplere opbygget, de skal ikke bruge store transformere, og vi skal ikke købe nær så meget strøm til dem heller. Derfor kan vi sælge strømmen billigere. Men hvorfor ikke endnu billigere? Jo, for til gengæld lader de langsommere, så de tjener ikke sig selv så hurtigt ind.